BULGARIEN 1995.

Indledning  s. 1
Deltagere  s. 3
Turoversigt s. 4
Dagbog med noter s. 6
Artsliste s. 27

INDLEDNING

DOF/København afholdt stortur til Bulgarien 3/6 - 17/6 1995 med 22 deltagere inkl. 2 ledere og en lokal guide. Turen var et led i rækken af fugleture til østeuropæiske lande og blev som den første til Bulgarien imødeset med stor spænding også af os som arrangører. Lad det være slået fast med det samme, at det med hensyn til fuglene var en kæmpesucces (det burde fremgå af rapporten), men også med hensyn til afviklingen i et "primitivt" østland var der udpræget positive overraskelser. Vi havde allieret os med et lille, lokalt rejsebureau, Pandion, der er specialiseret i natur-rundrejser, og vi havde i hele forløbet direktøren himself, Nikolai Diltchev, med rundt. Flyrejsen og de første 3 overnatninger i Sunny Beach/Burgas var en del af en traditionel charterrejse købt af Balkan Holidays. Det øvrige inklusiv måltider stod Nikolai for. Turen var en rundrejse med fast bus, der kørte Bulgarien rundt "mod uret" til de vigtigste fugleområder, så alle naturtyper var repræsenteret.

Bulgarien viste sig at være et godt og relativt nemt rejseland, selv om vi selvfølgelig var bekvemt hjulpet undervejs med en førsteklasses lokal guide. Problemet  med sprog kan være stort især ude omkring i landet, også på hoteller, men folk var imødekommende og åbne. Resterne af det gamle systems værste bureaukrati er under afvikling, og fx militæret var ikke generende. Den almindelige infrastruktur fungerer fint, og vejnettet er i orden. Hoteller og andre faciliteter for turister er ret godt udbredt, og standarden også i provinsen er bedre, end man vil forvente. Hotellerne har en særlig høj pris for udenlandske turister, men det skal ses i forhold til at hele prisniveauet under alle omstændigheder er meget lavt. I storbyerne findes der dog også hoteller med priser på internationalt niveau. Maden var oftest upåklagelig, og der blev gjort hæderlige forsøg på at tilfredsstille vores krav til frokostmadpakken. Blandt drikkevarerne gjorde vi erfaring med fremragende rødvin til rørende pris og med billig champagne med stor virkning. Endelig har landet meget at byde turisten, der vil opleve noget. Man behøver jo ikke lade sig nøje med fx Sunny Beach, der ser ud som andre turist-bade-steder af samme slags.

Fuglelivet udmærkede sig ved stor artsspredning på nogle ualmindeligt fine lokaliteter. Artslisten nåede 230 forskellige, uden at der blev gjort særlige krumspring, og det er svært at se, hvor i Europa det kan overgås på en nogenlunde tilsvarende 14-dagestur. Det skyldes Bulgariens placering i krydspunktet mellem Middelhavsområdet og Mellemeuropa og mellem Europa og Asien, og så selvfølgelig at man på meget overskuelig tid kommer fra et varmt Sortehav til alpine bjerge. En række af de sete arter er store sjældenheder i det øvrige Europa. Blandt lokaliteter af meget høj klasse skal fremhæves steppeområderne omkring Kap Kaliakra og Durankulak-søen ved Sortehavet, vådområderne ved Srebarna og Nova Cherna nær Donau og de lave Rodopi-bjerge ved Dolna Kula og Studen Klarenec. De højere alpine bjerge, Pirin (samt Rila som vi ikke besøgte), er naturligvis landskabeligt meget smukke og har et spændende fugleliv, men det må være vanskeligt at fremhæve enkelte lokaliteter frem for andre. Trigrad-kløften i Rodopi med vel nok Europas mest tilgængelige murløbere er dog et godt eksempel på, at der også er særlokaliteter at finde i bjergene. De omfattende sø-områder omkring Burgas ligger særdeles bekvemt for det foretrukne skandinaviske charterrejsemål og har et godt fugleliv, som givetvis er bedst i træktiderne, men dele af området er belastet af bymiljø, og hvad deraf følger. Endelig skal fremhæves skovene, som forstligt heldigvis ikke er særligt veldrevne, og derfor har nogle rigtig gode spættebiotoper. Nok mest på grund af den meget hede forsommerperiode fik vi ikke lejlighed til at bevise, at landet ud over så meget andet også huser alle Europas spætter. - Ja, en konklusion med hensyn til fuglelivet er altså, at Bulgarien hidtil har været utroligt overset (af os), og at det næppe kan vurderes højt nok som fugleland.

Tidspunktet for turen var valgt, så vi rejste med årets første charterafgang. Måske noget sent - for denne periode i første del af juni havde stort set konstant højtryk og omkring 30 gr. i Sortehavsregionen. Først i bjergene blev vejret behageligt køligere, men nedbør kom der alt i alt meget lidt af. Tidspunktet betød også, at størstedelen af forårstrækket var afviklet, og hedebølgen lagde en naturlig dæmper på fuglenes og vores aktivitet midt på dagen. Nogle af de mest spændende observationer skyldes dog ubetinget perioden, sådan vil det jo altid være. Hvem ville fx have undværet at opleve sværmene af rosenstære ved Kap Kaliakra?
       
Rapporten her indeholder et hovedafsnit med en kortfattet dagbog. Heri står der lidt kommentarer til lokaliteterne og noget om hver dags forløb. I forlængelse af de enkelte dagsbeskrivelser findes dagens fuglenotater. Sidste afsnit er en opsummering af fuglene i form af en artsliste. Der er ikke udfærdiget nogen særlig flora-liste, men botanikerne fremviste mange seværdigheder, og specielt hvad angår orkideerne var udbyttet godt. Med hensyn til pattedyr er det mest iøjnefaldende angivet efter fuglenotaterne i dagbogen. Rapportens smukke illustrationer er stillet til rådighed af Ole Forchhammer. Flere af dem er fotokopi efter akvarel. 

Deltagerne på turen, uden hvem der aldrig var blevet en tur, fremgår af listen ovenfor. Holdet var præget af godt kammeratskab og fint humør, også ved de få lejligheder hvor man måske kunne have forventet det modsatte. Det gjaldt, fx da der midt i den varmeste eftermiddagshede på  en lang køredag blev problemer med det mest østeuropæiske på turen, nemlig vores spand af en gammel bus. Naturligt nok var holdet også præget af stor begejstring for de mange fugle og for det positive bekendtskab med et nyt land. Undertegnede tænker med glæde tilbage på turen og håber, at vi mødes igen på ture, der kan leve op til Bulgarien 1995.

                                           Erik  og  Søren

DELTAGERE

Erik Mølgaard, Lyngborghave 6 1.tv., tlf. 4582 0757, Søren Sørensen, Bratskovvej 5, 2720 Vanløse, tlf. 3871 2243 og Nikolai Dilchev, Sofia.

Ole Forchhammer, Bagsværd, Anette Friis og Morten Pedersen, København N., Anita og Niels Paludan, Greve, Lissie Schlütter, Hørsholm, Lisbeth Strandmark, Virum, Lars Bune Jensen, Albertslund, Mogens Bak, Vordingborg, Signe og Jørgen Langkilde, Fredericia, Anette B. Olesen og Carsten Andersen, Rønne, Lilly og Magnus Vestergård Rasmussen, Valby, Anne og Kai W. Thomsen, Væggerløse, Jutta og John Andersen, Jyllinge, Mina Jardonova (3-8/6), Oebstgeest, Holland.

TUROVERSIGT

3/6
Ankomst Burgas - kørsel til Sunny Beach - tur sydvest for Sunny Beach.

4/6
Tur til områder mest syd for Burgas: klitområde ved Djuni, skov ved Ropotamo-flod, Mandra-sø og Burgas-sø.

5/6
Tur til områder mest nord for Burgas: Atanasovo-sø og tilhørende saliner.   

6/6
Kørsel til Kavarna: med længere stop i blandskov nord for Sunny Beach og i egeskov ved Gorica.

7/6
Tur til Kap Kaliakra og Kamen Brjag.

8/6
Tur til Durankulak-sø og Sabla-sø - aftentur til Kap Kaliakra.

9/6
Kørsel til Silistra: med længere stop ved Srebarna-sø og Donau nær søen.

10/6
Kørsel til Etar: med længste stop ved fiskedamme ved Nova Cherna.

11/6
Ture omkring Etar - kørsel til Pirin NP nær Bansko: med kortere stop bl.a. nord for Bana og ved Velingrad.

12/6
Ture i Pirin NP: omkring trægrænsen ved Vihren og i skov herfra og omkring hotellet.

13/6
Kørsel til Krumovgrad: med længere stop i Trigrad-kløft.

14/6
Ture i området ved Dolna Kula og Krumovica-flod.

15/6
Tur i området ved Studen Klarenec og Arda-flod.

16/6
Kørsel til Burgas: med stop bl.a. nær Orjahovo (i terræn med kløft og marker) og i egeskov ved Gujamo Krusevo - tur ved Atanasovo-saliner nær hotel.

17/6
Afrejse Burgas. 
DAGBOG MED NOTER

Lørdag d. 3. juni

Vim Air bragte os planmæssigt til lufthavnen ved Burgas midt på eftermiddagen, og direktør Nikolai fra Pandion Travels, vores lokale guide gennem hele turen,  stod klar for at tage imod. Til overflod havde Nikolai også en ung assistent med, Mina, men hendes charmerende selskab fik vi desværre kun glæde af de første 4 dage. Vejret her ved kanten af Sortehavet var sommerligt, hedt og stille, som forventet, og bussen, som skulle følge os hele vejen rundt, (hvis den da ellers holdt til det), viste sig at være af jævn, østeuropæisk standard uden ventilation. Kørslen, i alt en 30 kilometer mod nord til hotel-ghettoen i Slancev Brjag, eller nemmere Sunny Beach, gav biædere, stylteløbere og syrisk flagspætte.
  De tidlige aftentimer blev brugt til en første, behagelig introduktion til bulgarsk natur. Et let kuperet åbent område, der kun var delvist opdyrket, lå lige sydvest for Sunny Beach. Triel og markpiber holdt til i de tørreste dele, og i buskadserne i græsmarkerne kunne der findes høgesanger og som karakterarter, også for de følgende dage, bl.a. hætteværling, rødrygget tornskade, bleg gulbug og spansk spurv. Størst begejstring vakte naturligt nok turens første ellekrage og sorte stork. Den sene aftensmad gav også lejlighed til en udflugt, nemlig til halvøen Nesebar med en maleriske havn og by, med gamle kirker fra forskellige trosretninger.

næsten vindstille, 0/8 skyet, 28 gr. kl. 16.

Burgas lufthavn kl. 15:10,
rørhøg 1.

Buskørsel: Burgas Lufthavn - Sunny Beach kl. 15:55 - 16:25,
gravand 2, stylteløber 20, splitterne, biæder 6, syrisk flagspætte 1, hætteværling 2.

Åbent land ca 5 km sydvest for Sunny Beach kl. 17:25 - 19:25,
fiskehejre 2, sort stork 1, hvid stork 6, gravand 2, slangeørn 1, rørhøg 2, tårnfalk 3, vagtel 3, triel 2, middelh.sølvmåge, gøg 1, ellekrage 1, sanglærke, markpiber 2, bleg gulbug 1, høgesanger 2, rødryg.tornskade 8, gråspurv, spansk spurv 2, hætteværling 5, bomlærke.

Søndag d. 4. juni

Det var pinsemorgen, uden at vi dog gjorde et større nummer ud af dét. I de grønne områder mellem hotelsiloerne havde vi inden busafgang tid til at nyde bl.a. sydlig nattergal og pirol, og netop som vi var godt placerede i bussen, hoppede der grønspætte rundt på plænen og fodrede en stor unge. Spætte-søgning var faktisk en vigtig del af dagens program, men under højsommerbetingelser blev spætterne aldrig bedre end ved dette fine morgenmøde. Bussen kørte mod sydvest via Burgas, og vi standsede først kortvarigt ved den midterste af de 3 store søkomplekser, Burgas-søen, med en skarvkoloni på højspændingsmasterne tværs over vandet. Ved den lidt sydligere Mandra-sø blev det også kun til et hurtigt blik over en del af herlighederne, da vi skulle vende tilbage senere på dagen. Det blev bl.a. til en enkelt alm. pelikan og en fjern lille skrigeørn.
  Formiddagens mål var først og fremmest områderne ved den lille Ropotamo-flod. Først et terræn med strandsø og sandklitter syd for Djuni og derefter selve den smukke, frodige flodskov i et større reservat. Der var en række hjemlige skovfugle, som udfordrede med tildels afvigende sangvarianter, og spætterne var som nævnt ikke alt for samarbejdsvillige i den tiltagende varme på en ellers optimal biotop. En gråspætte lod sig høre og et par mellemflagspætter viste sig da også. Frokosten spiste vi på dækket af en bådrestaurant i havnen i Sosopol med udsigt til en forsinket sildemåge blandt de mange middelhavssølvmåger.
  Resten af eftermiddagen var helliget Mandrasøen. De store oplevelser var ikke mindst dværgskarv på meget fint hold og skestorke ved rede samt i det hele taget et pænt udbud af forskellige hejrer - altsammen ved den del af søen, der støder op til havet langs hovedvejen. Ved søens sydside var der andre flotte partier i mindre trafikerede omgivelser med flere hejrer, terner o.a. og en større flok alm. pelikaner. I landsbyerne nær søen fik vi for første gang nærsyn med de beboede storkereder, ikke blot med storkeunger men også med mange spanske spurve. Ved en stor grusgrav nordvest for søen kom vi også tæt på biæderne i en omfattende koloni, og biæder, ellekrage og hærfugl blev alle set her inden for få minutter. Tilbageturen til hotellet gik via vestenden af Burgas-søen.

SV 3, 7/8 skyet skiftende til 1/8, 15 gr. kl. 7:00, 32 gr. kl. 14:30.

Sunny Beach til kl. 7:50,
gøg 1, grønspætte 1 + 1 juv., sydl.nattergal 1, bleg gulbug 2, musvit, pirol 1, skovspurv, bogfinke, stillits.

Buskørsel: Sunny Beach - Burgas-søen kl. 7:55 - 8:30,
skarv 5, silkehejre 1, gravand 1, tårnfalk 1, stylteløber 8, klyde 4, dværgterne 2, biæder 10, husskade 1, allike 8, stær 15.

Burgas-søen kl. 8:30 - 8:40,
skarv koloni på el-master, nathejre 2, rørhøg 1, fjordterne 1, drosselrørsanger 3.

Buskørsel: Burgas-søen - Mandra-søen kl. 8:40 - 8:55,
skestork 10, tårnfalk 1, tyrkerdue.

Mandra-søen kl. 8:55 - 9:20,
alm.pelikan 1, nathejre 1, tophejre 1, purpurhejre 1, gråand 1, taffeland 2, lille skrigeørn 1, gøg 1, sydl.nattergal 3,  cettisanger 1, rørsanger 2, drosselrørsanger 3, bleg gulbug 2, kernebider 1.

Buskørsel: Mandra-søen - Djuni kl. 9:20 - 9:45,
turteldue 10, stær 70.

Klitområde syd for Djuni nær Ropotamo kl. 9:45 - 10:15, 
top.lappedykker 1, gråstr.lappedykker 3, silkehejre 3, fiskehejre 3, purpurhejre 2, knopsvane 4, rørhøne 1 h., lille pæstekrave 5, fjordterne 1, biæder, toplærke 2, gul vipstjert feldegg 1, hvid vipstjert 1, drosselrørsanger, allike 2, spansk spurv 1, bomlærke.

Flodskov ved Ropotamo kl. 10:25 -12:40,
gøg 1, gråspætte 1 h., mellemflagspætte 2, gærdesmutte 3, rødhals 3, sangdrossel 1, misteldrossel 2, cettisanger 1, rørsanger 1, bleg gulbug 2, havesanger 2, munk 5, gransanger 5, sumpmejse, blåmejse, musvit, spætmejse 2, kortt.træløber 1, pirol 8, musvit, skovskade 3, bogfinke 15, grønirisk 2, kernebider 2, gærdeværling 1.

Frokost: havnen i Sosopol kl. 13:05 - 14:40,
sildemåge 1 ad., middelh.sølvmåge 50, splitterne 1, tyrkerdue 1, hvid vipstjert 1, spansk spurv 2.
Mandra-søen (partier ved øst- syd- og vestside) kl. 15:05 - 17:35,
lille lappedykker 2, top.lappedykker 1, skarv 10, dværgskarv 2, alm.pelikan 39, dværghejre 1, nathejre 2, tophejre 6, silkehejre 17, fiskehejre 40, purpurhejre 14, hvid stork 1 rede, skestork 6, gråand 12, taffeland 38 + pull., rørhøg 2, vandrikse 1 h., blishøne 15, stylteløber 2, fjordterne 9, dværgterne 24, hvidskæg.terne 50, sortterne 5, kirkeugle 1, digesvale 14, gul vipstjert 1, sydl.nattergal 1, stenpikker 1, rørsanger 2, drosselrørsanger, bleg gulbug 4, tornsanger 1, rødhov.tornskade 1,  allike 20, krage 1, skovspurv 10, gærdeværling 1, hætteværling 1

Buskørsel: vest for Mandra-søen kl. 17:35 - 18:05,
hvid stork 5 reder, ringdue 4, biæder 3, solsort 1, husskade 11, krage 1, stær 40, spansk spurv 20, gulspurv 1.

Grusgrav ved Mandra-søen kl. 18:10 - 18:30,
dværgskarv 3, silkehejre 1, gråand 1, taffeland 4, tårnfalk 1, lille præstekrave 3, svaleklire 1, biæder koloni ca 50 par, ellekrage 1, hærfugl 2, digesvale koloni, stenpikker 2, pirol 1.

Vestside af Burgas-sø kl. 18:50 - 19:10,
silkehejre 5, fiskehejre 2, cettisanger 2, savisanger 1, kærsanger 2.
 
Buskørsel: Burgas-søen - Sunny Beach kl. 19:10 - 19:40,
hvid stork 1 rede, kirkeugle 1.

Sunny Beach kl. 23:20,
dværghornugle 2-3 juv. h.

Mandag den 5. juni

Også hele denne dag var helliget Burgas-området, især det omfattende Atanasovo-reservat. Dagens første positive overraskelse kom dog allerede ved en kirsebærplantage nær hotelområdet med et halvt hundrede rosenstære mellem alm. stære. Flot, flot - der skulle snart komme mere af samme skuffe i den måske største invasion af arten i nyere tid. Første stop ved Atanasovo var ved den nordlige del af salinerne lige omkring hovedvejen. Der var især fornemt med forskellige måger, terner og vadefugle, og gårsdagens pelikan-flok blev genset. Inde ved den mere ferske del af Atanasovo ved nogle grønne græs- og sivområder mod nordvest var der bl.a. yderligere vadefugle og den første sølvhejre. Før frokost gjorde vi endelig en sideekskursion i distriktet til en bevokset kløft med en stor hornuglefamilie, der dog viste sig ikke at være hjemme. Men bemærk dog i turnoterne, hvordan et sådant tilfældigt (forgæves ?) besøg i dagens dårligste tid alligevel var givtigt.
  Middagen var på hotelrestaurant med 3 retter mad og masser af væske. Park Hotel lå lige ud til den sydlige del af Atanasovos saliner, og var forøvrigt stedet, hvor vi skulle have turens sidste overnatning. Vi kunne derfor gå ud til eftermiddagens fugleshow i saltvandsdammene langs kysten. Der var imponerende med måger (fx 150 sorthovede måger), vadefugle (fx 22 damklirer)  og herudover en pæn gruppe rustænder, skestorke og af de fugle, der blev set på få meters afstand, nogle overraskende tillidsfulde dværghejrer. Nikolai berettede om tusindvis af trækkende rovfugle, storke og pelikaner, der observeres netop fra dette sted specielt om efteråret, og skulle være et oplagt mål for en kommende DOF-tur.
  Aftenens restaurant i Sunny Beach havde opvisning med bulgarsk dans, musik og sang. Underholdende nok, men i hvert fald pigernes lårkorte udgave af folkedragten og en række internationale evergreens var ikke så traditionelle.
Efter lidt regn nat - næsten vindstille, senere SØ 3 - 7/8 senere 1/8 - 15 gr. kl. 7:30, 32 gr. kl.14:30.

Kirsebærplantage sydvest for Sunny Beach kl. 7:45 - 8:10,
syrisk flagspætte 1, sydl.nattergal 1, stær 600, rosenstær 50, stillits.

Buskørsel: plantage - Atanasovo-sø kl. 8:15 - 8:40,
nathejre 1, hvid stork 1, gravand 1, turteldue 15, gøg 1, biæder 6. 

Saliner og enge Atanasovo nord kl. 8:40 - 11:40,
alm.pelikan 39, nathejre 5, silkehejre 20, sølvhejre 1, hvid stork 2, skestork 1, gravand 37, knarand 3, gråand 30, atlingand 3, rørhøg 3, tårnfalk 3, rørhøne 3, strandskade 2, klyde 45, braksvale 1, lille præstekrave 7, stor præstekrave 2, vibe 1, rødben 6, damklire 2, svaleklire 1, sorthov.måge 110, hættemåge 25, tyndnæb.måge 5, sandterne 5, splitterne 10, fjordterne 60, dværgterne 10, gøg 6, ellekrage 1, hærfugl 2, toplærke 5, gul vipstjert 17, stenpikker 3, cettisanger 7, savisanger 1, rørsanger, drosselrørsanger, bleg gulbug 1, skægmejse 6, rosenstær 26, rørspurv 4, hætteværling 3, bomlærke 10.

Kløft nordøst for Atanasovo kl. 11:55 - 12:45,
dværgørn 1, vagtel 1 h., biæder 10, korttå.lærke 2, sydl.nattergal 3, stenpikker 5, middelh.stenpikker 1, bleg gulbug 2, pirol 1, grønirisk 3.

Buskørsel: kløft - Park Hotel kl. 12:45 - 13:05,
hvid stork 4

Atanasovo saliner syd kl. 14:35 - 17:55,
skarv 2, dværghejre 3, skestork 29, rustand 21, gravand 11, atlingand 2, rørhøne 2, stylteløber 40, klyde 100, hvidbryst.præstekrave 16, dværgryle 9, brushane 4, stor kobbersneppe 16, damklire 22, rødben 11, tinksmed 2, sorthov.måge 155, dværgmåge 16, hættemåge 40, middelh.sølvmåge 20, splitterne 4, fjordterne 25, dværgterne 30, tyrkerdue 4, gul vipstjert 9, cettisanger 4, savisanger 1, drosselrørsanger, bleg gulbug 4, husskade 10, allike 6, bomlærke 4.

Sunny Beach kl. 22:30,
dværghornugle 1 ad + 2-3 juv.

Tirsdag den 6. juni

Så skulle rundturen begynde med kørsel nordpå fra morgenstunden. Bussen var stadig den samme, men de første dages chauffør havde fået fri til at tage til fodbold i Sofia og var erstattet af Ljubo. Han skulle få rig lejlighed til at vise sine gode evner til at håndtere det gamle skrummel. Første sammenbrud kom allerede efter 20 minutter på vej op ad et skovklædt højdedrag. Affjedringen ved bagakslen var gået en tur, og mens Ljubo og Nikolai klarede reparationen gik vi andre til fods i forvejen op gennem skoven, i alt to fulde timer. Det gav flere nye skovfugle til artslisten. Det næste mere regulære stop var også en skovbiotop, nemlig egeskoven ved Gorica, og dagens varmeste timer blev tilbragt i træernes skygge på udkig efter især spætter og balkanfluesnapper. Afbrudt af frokost på skovrestauranten blev det til timers energisk søgning med godt resultat. Fluesnappere og mellemflagspætter fik med tiden vist sig for alle, mens gråspætte var vanskeligere at fastholde. Der var også sjove oplevelser, som en familie af "vildsvin", der alligevel viste sig at være tamme men vildt behårede, og under opsyn af zigeuner-hyrder. En større langhalet "skovmus" kunne bestemmes til en syvsover. Kørslen videre nordpå sidst på eftermiddagen foregik uden problemer. Vi standsede kortvarigt i Varnas centrum for bl.a. at få præsenteret et større nationalt krigsmonument og kom i god tid frem til indlogering på hotellet i Kavarna.

Næsten vindstille - 8/8 og let dis senere 0/8 - 19 gr. kl. 7:30, 30 gr. kl. 14:30.

Buskørsel: Sunny Beach - skov nord for Sunny Beach kl. 7:40 - 8:00,
mellemflagspætte 1, turteldue, hærfugl 1, solsort 1, pirol 1, skovskade 1.

Skov nord for Sunny Beach (ved busuheld) kl. 8:00 -10:05,
turteldue, gøg, grønspætte 1, stor flagspætte 1, hedelærke 3, skovpiber 2, rødhals 1, sydl.nattergal 1, solsort, sangdrossel 7, gærdesanger 1, tornsanger 1, munk 1, gransanger 1, halemejse 2, sumpmejse 1, fyrremejse 1, musvit, bogfinke, grønirisk, kernebider 12, gulspurv 1, gærdeværling 2.

Buskørsel: nord for Sunny Beach - egeskov ved Gorica kl. 10:05 - 11:05,
musvåge 3

Egeskov ved Gorica kl. 11:05 - 15:30 (frokost kl. 13:20 - 14:35),
gråspætte 2, stor flagspætte 4, mellemflagspætte 4, lille flagspætte 2, landsvale rede i restaurant, skovpiber 4, rødhals 2, sangdrossel 3, munk 2, skovsanger 3, gransanger 2, grå fluesnapper 3, balkanfluesnapper 4 + juvs., blåmejse, musvit, spætmejse 6, korttå.træløber 4, skovskade 1, stær, bogfinke, grønirisk, gulspurv 1,
- syvsover (Dryomus mitedula) 1.

Buskørsel: Gorica - Kavarna (inkl. stop i Varna) kl. 15:30 - 18:00,
musvåge 1, tårnfalk 1, tyrkerdue, kalanderlærke 2, krage 4.

Kavarna nær hotel Dobrotitsa, efter kl. 18:00,
tyrkerdue talrig, landsvale, bysvale, sydl.nattergal, bleg gulbug, munk, pirol 1, husskade, allike talrig, stær, rosenstær 7, skovspurv, stillits.

Onsdag den 7. juni

Dagens lokaliteter lå mindre end 20 km fra Kavarna. Et stort, fladt sletteplateau på kalkgrund med spredte buske. Kysten bestod af kalkklinter frem til næsset Kap Kaliakra, og en snæver kløft, frodig og vandfyldt, skar sig ind i land bag næsset. Selve næsset rummede et fort, både som moderne radarstation og som gamle ruiner, samt en restaurant som en del af fortet på kanten til Sortehavet. Såvel sletten som kløften og næsset havde et imponerende fugleliv, fordi stedet har mange ynglefugle og også er et vigtigt opsamlingsområde for trækket. Tiden for forårstrækket var ved at være slut, men vi så da hvepsevåge, eleonorafalk og aftenfalk direkte på træk. Af rastende fugle var der især tætte flokke af rosenstære, vurderet til i størrelsesordenen 2000 fugle, en helt igennem utrolig oplevelse med de lyserøde/sorte fugle i næsten konstant bevægelse. Af lokale fugle bemærkedes ikke mindst de mange nonnestenpikkere, og lokaliteten må i særklasse være den bedste for arten i Europa. Til alt det kom naturligvis gode bestande af bulgarske karakterfugle for de givne biotoper som alpesejler, kalanderlærke, korttået lærke, rosenbrystet tornskade, hætteværling m.m., og som en oplagt konsekvens: vandrefalk.
  Det blev langt hen på eftermiddagen før vi løsrev os fra Kap Kaliakra for at besøge en tilsvarende lokalitet få kilometer nordligere på kysten ved Kamen Brjag. Arterne her var delvis gengangere, især med mængder af kalanderlærker. Det nye var et par hvidryggede stenpikkere, som havde territorium nederst på den grønne skråning ved kysten mellem store sten og kalkblokke, for øvrigt inden for samme område som nonnestenpikker. Det var 3. år i træk med hvidrygget (eller Finsch's) på dette sted, idet første år samtidig var første fund i Europa, og den kendes stadig ikke fra andre steder. Fundet er en sjælden cadeau til Nikolais grupperundrejser. En attraktion for stedet af en helt anden karakter var en række thrakiske gravanlæg, som der var lejlighed til at se på, da vi havde gjort det godt i stenpikkere. Behageligt nok var der ingen skiltning endsige andre turistbusser ved disse usædvanlige oltidslevninger, og selve Kap Kaliakra var faktisk heller ikke overrendt.
  Den lange solrige dag blev afsluttet ved hotellet. Efter aftensmaden var der arrangeret fodboldfjernsyn: Cypern-DK, men sattelitforbindelsen til Cypern gav ikke den ønskede udsendelse. I stedet kunne fodboldfolkene slutte sig til kampen Bulgarien-Tyskland, der efter bulgarsk sejr og umådelig jubel gav anledning til en festlig stemning i byen til langt ud på natten.

Næsten vindstille tiltagende til Ø 3, 8/8 til 1/8, 22 gr. kl. 7:30.

Buskørsel: Kavarna - Kap Kaliakra kl. 7:35 - 7:55,
ellekrage 1, kalanderlærke 1.

Kap Kaliakra kl. 7:55 - 15:10,
top.lappedykker 1, gråstr.lappedykker 3 (på havet), middelh.skråpe 2, skarv 3, topskarv 9, dværghejre h., fiskehejre 9, hvepsevåge 1 trk. N, rørhøg 1, ørnevåge 2, eleonorafalk 1 trk., tårnfalk 4, aftenfalk 1 han trk. N, vandrefalk 1, vagtel 1, rørhøne 1, sorthov.måge 11, middelh.sølvmåge 18, splitterne 17, gøg 2, isfugl 1, biæder, ellekrage 3, hærfugl 7, mursejler, alpesejler 18, kalanderlærke 7, korttå.lærke 4, toplærke 3, sanglærke, landsvale, bysvale, markpiber 4, gul vipstjert 2, sydl.nattergal, stenpikker 6, nonnestenpikker 14 + juvs., drosselrørsanger, grå fluesnapper 1, musvit, pirol 3, rødryg.tornskade 3, rosenbr.tornskade 6, allike 22, stær 40, rosenstær ialt ca 2000, gråspurv, skovspurv, grønirisk 1, stillits, tornirisk 10, hætteværling 9, bomlærke, 
- delfin 3-8.

Kyst ved Kamen Brjag kl. 15:35 -17:30,
topskarv 4, duehøg 1, aftenfalk 1 han, sorthov.måge 5, hættemåge 1, middelh.sølvmåge 13, splitterne 13, kalanderlærke 50, korttå.lærke 3, sanglærke 10, markpiber 1, stenpikker 1, nonnestenpikker 1, hvidryg.stenpikker han og hun, allike 15, stær 40, rosenstær 15, hætteværling 2, bomlærke 5.

Buskørsel: Kamen Brjag - Kavarna kl. 17:30 - 18:00,
rosenstær ialt 95.

Torsdag den 8. juni

Denne dags udflugt fra Kavarna skulle få samme ornitologisk høje klasse som den foregående - nogle vil måske mene endnu højere. Turen gik til søen ved Durankulak næsten fremme ved den rumænske grænse. Først besøgte vi en lille lund syd for søen med en koloni af aftenfalke og blandt disse meget overraskende også flere små tårnfalke, altsammen smukt, smukt i morgenmedlyset - og med piroler og rosenbrystede tornskader, hvis man blev træt af at se på falke. Længere fremme kom vi ud til åbne vandområder i rørskoven i den nordlige del af søen med hvidøjet and næsten lige så talrig som gråand, og gennem engene syd for søen gik vi ud til stranden. Sivkanten ved engene er hjemsted for endnu en lokal specialitet, nemlig lille rørsanger, og selv om en let luftning i sivene givetvis var med til at nedsætte fuglenes sangaktivitet, lykkedes det med tålmodighed at få dem at se og høre adskillige gange - også på ganske få meters afstand. Vi registrerede i alt ca 20 individer på en strækning af et par km, hvilket fortæller noget om bestandens størrelse her på artens mest vestlige yngleplads. Langs kysten gik et spredt træk, som vi kun delvis gav os tid til at følge, med bl.a. måger og terner, fx hele 13 rovterner, og under frokostens havobs ved stedets campingplads var der også kjover at finde til havs. Mest overraskende og vanskeligt at forene med at man befandt sig ved Sortehavet i forsommeren var sortstrubet og rødstrubet lom og såmænd en lille gruppe ederfugle. Allermest overraskende var det endelig, at en braksvale, der heldigvis svingede hen forbi os i ren opvisningsstil i superbt lys, skulle vise sig at være en orientalsk (eller østlig) braksvale. Det er 1. gang i Bulgarien og kun 3. gang i Europa. På tilbagekørslen mod Kavarna gjorde vi en afstikker til den mindre fuglerige Sabla-sø. En militærøvelse ved søen gjorde dog besøget yderst kort, men det er tankevækkende for situationen i Østeuropa i dag, at man i det hele taget tillod, at fremmede turister fik et kig med tungt, optisk grej.
  Dagens mange fugle forhindrede ikke, at det også blev til en tur efter aftensmaden. Målet var et gensyn med kløften ved kap Kaliakra, hvor der skulle være mulighed for stor hornugle. Og det blev en såre stemningsfuld aften frem mod mørkningen med et lydbillede af drosselrørsanger, sydlig nattergal, dværghejre og triel, - og den store "Bubo" viste sin magtfulde silhuet på klippekanten, inden den langt om længe fik taget sig sammen til at flyve på jagt med en af familien.

Næsten vindstille tiltagende til Ø 3, 7/8 til 2/8, 19 gr. kl. 7:30.

Buskørsel: Kavarna - Durankulak-søen kl. 7:35 -8:15,
tyrkerdue, turteldue, toplærke 2, pirol 1, stær 10.

Durankulak-søen (inkl. havobs) kl. 8:15 - 16:00
rødstr.lom 1, sortstr.lom 9, lille lappedykker 4, top.lappedykker 15, sorth.lappedykker 1, topskarv 1, purpurhejre 3, hvid stork 1 rede, rørdrum 2, dværghejre 2, knopsvane 7, gravand 1, gråand 13, skeand 1, taffeland 1, hvidøjet and 12, ederfugl 6, rørhøg 4, lille tårnfalk 3-5 han + 1-2 hun, tårnfalk 2, aftenfalk 8, vandrikse 1, vagtel 1, fasan 1, triel 3, østlig braksvale 1, lille præstekrave 1, hvidbr.præstekrave 3, vibe 4, dværgryle 14, spove sp. 1, mellemkjove 2, alm.kjove 1, sorthov.måge 35, dværgmåge 3, middelh.sølvmåge 70, sandterne 2, rovterne 13, splitterne 15, fjordterne 8, dværgterne 25, hvidskæg.terne 1, hvidving.terne 1, tyrkerdue, gøg, biæder, grønspætte 1, toplærke 20, digesvale, lille rørsanger ialt 19, kærsanger 1, rørsanger 3, drosselrørsanger, skægmejse 3, pirol 5, rødryg.tornskade 1, rosenbr.tornskade 4, råge 1, stær 30, rosenstær 20, gråspurv, spansk spurv, tornirisk 1, bomlærke.

Buskørsel: Durankulak - Sabla-søen kl. 16:00 16:45,
hvid stork 1, slangeørn 1, turteldue 15, sydl.nattergal 1.

Sabla-søen kl. 16:45 - 17:00,
gravand 2, spidsand 2, taffeland 4, stylteløber 1, klyde 1.

Buskørsel: Sabla-søen - Kavarna kl. 17:00 - 17:45,
middelh.sølvmåge 70, tyrkerdue, turteldue, stær 60, rosenstær 4.

Buskørsel: Kavarna - Kap Kaliakra kl. 20:10 - 20:25,
tårnfalk 1, kirkeugle 1, ellekrage 1, rosenstær 120.

Kløft ved kap Kaliakra kl. 20:25 - 21:15,
bl.a.: dværghejre 1 h., triel 1, stor hornugle 2, ellekrage 1, hærfugl 1, sortstr.bynkefugl 1, sydl.nattergal 4, drosselrørsanger, rosenstær 50.

Fredag den 9. juni

Fra Kavarna fortsatte rundturen mod nordvest, og vi kørte tidligt på dagen gennem et fladt landbrugsland. Efter det konstante varme højtryksvejr i hele perioden var det helt rart at mærke en lille forandring i form af en front, der gav overskyet og en smule finregn. Vejret var yderligere truende, da vi midt på formiddagen nåede Srebarna-søen, men det hele blev blot til en enkelt kortvarig byge. Søen er det mest berømte fuglested i Bulgarien og består af sivområder og en større åben vandflade. Rundt om er der smålunde og bakker, og mod nord grænser det op til Donau og Rumænien. Den store attraktion var her en koloni af krøltoppet pelikan, den eneste i Bulgarien og en af de meget få i Europa. Sidste år havde været en ren katastrofe for disse pelikaner. Først havde kulde ødelagt starten af ynglesæsonen, og siden var ynglen blevet helt opgivet, efter at sjakaler havde raseret rederne, men i år var alting heldigvis i bedste gænge. Desuden var søens vandkvalitet nu blevet bedre end i mange år, efter at man havde ledt Donau-vand ind. Allerede vores første stop ved hovedvejen med oversigt over søen var særdeles lovende, og ad en gangsti langs vestsiden kom vi på tæt hold af det forjættede land. De krøltoppede pelikaner var som nævnt heldigvis på plads og kunne ses under herlige omstændigheder, men der var også godt med forskellige hejrer, lappedykkere, hvidskægget terne, 2 arter skarver, sangere, pungmejse m.m. Efter frokosten beså vi reservatets udstillings- og museumshus, der var et imponerende prestigebyggeri med store, kølige sale beklædt med marmor. Stedet havde naturligvis også en terrasse med udsigt over søen. Den sidste del af eftermiddagen blev tilbragt afslappet ved Donau, hvor vi fulgte en jævn trafik af diverse hejrer op og ned langs floden. Vi ankom til hotellet i det nærliggende Silistra inden kl 18.

Næsten vindstille - 6/8 til 8/8 tildels med dis og enkelte byger - 19 gr. kl. 7:30, 27 gr. kl. 17:00.

Buskørsel: Kavarna - Srebarna-søen kl. 7:45 - 10:10, 
hvid stork 8, musvåge 3, tyrkerdue, turteldue, hærfugl 1, sanglærke, skovskade 3, husskade, rødryg.tornskade 1, rosenbr.tornskade 1, råge 2, krage 6, stær.

Srebarna-søen (inkl. frokost) kl. 10:10 - 15:25,
lille lappedykker 2, top.lappedykker 8, sorth.lappedykker 3, skarv 80, dværgskarv 6, krøltoppet pelikan 70, rørdrum 2, dværghejre 4, nathejre 14, tophejre 6, silkehejre 43, fiskehejre 5, purpurhejre 5, skestork 7, knopsvane 2, grågås 2, gråand 6, atlingand 3, skeand 1, hvidøjet and 3, hvepsevåge 1, rørhøg 2, tårnfalk 2, aftenfalk 1, vandrefalk 1, rørhøne 4, hættemåge 40, hvidskæg.terne 140, sortterne 20, gøg 7, biæder 15, grønspætte 1, syrisk flagspætte 3, savisanger 2, kærsanger 5, drosselrørsanger, gærdesanger 3, munk 2, musvit 2, pungmejse 15, pirol 4, skovskade 3, krage 4, grønirisk 3.

Donau nær Srebarna kl. 15:40 - 16:55,
skarv 15, nathejre 88, silkehejre 31, sølvhejre 3, fiskehejre 8, skestork 2, hættemåge 3, fjordterne 11, syrisk flagspætte 1, rødryg.tornskade 1, skovskade 1.

Buskørsel: Donau - Silistra kl. 16:55 - 17:30,
tårnfalk 1, ellekrage 1, skovskade 1.
Silistra ved hotel,
husrødstjert 1

Lørdag den 10. juni

Det varme, solrige vejr var tilbage med fornyet kraft, da vi fortsatte med bussen videre langs med Donau. Lige inden vi nåede til dagens første mål, var der et kort stop ved hovedvejen ved en skrænt med en biæder-koloni, der også rummede ynglende ellekrage, digesvaler og et væld af skov- og gråspurve. Dagens vådområde var nogle enge og nedlagte fiskedamme ved Nova Cerna, der skulle vise sig at være et eldorado af fugle. Bortset fra de krøltoppede pelikaner, der for øvrigt var til stede i få eksemplarer, overgik stedet endog Srebarna. Først og fremmest var der en ufattelig mængde ynglende hvidskæggede terner, i størrelsesordenen 800 fugle, og hertil en mængde lappedykkere, hejrer, ænder og småfugle. Også denne gang var det svært at løsrive sig, men varmen blev efterhånden trykkende, og rundturen skulle jo fortsætte.
  Frokostpakkerne spiste vi i en lille skov ved hovedvejen sydpå i et mere bakket landskab. Fra bussen blev der set lidt rovfugle, ikke den store tæthed, men gode arter som balkanhøg, duehøg og lille skrigeørn. Herefter begyndte det for alvor at gå opad i Balkan-bjergene (altså den kæde der rent faktisk hedder Balkan), og bussen skulle stå sin prøve op gennem nogle tunge stigninger. Den sidste stigning til Gabrovo og videre til Etar gav sneglefart og sved på panden, ikke mindst ved tanken om at dette kun var turens første mere beskedne bjergprøve, men bussen og Ljubo holdt altså.
  Godt indkvarteret i et nydeligt hotel i grønne, friske bjergomgivelser blev der tid til at se på åen, parken og det frilandsmuseum, der var stedets turistmål. Ikke overraskende var der flere nye fugle for turen, bl.a. vandstær og bjergvipstjert.

Næsten vindstille - 0/8, sidst på dagen 6/8 - 20 gr. kl. 8:30, 28 gr. kl. 12.00.

Buskørsel: Silistra - Nova Cerna kl. 8:40 - 10:00,
hvid stork 1 rede, biæder 40 ved koloni, ellekrage 1, digesvale, rødryg.tornskade 1, rosenbr.tornskade 1, råge 10.

Nedlagte fiskedamme ved Nova Cerna kl. 10:00 - 12:15,
lille lappedyker 1, top.lappedykker 11, gråstr.lappedykker 6, sorth.lappedykker 7, skarv 5, krøltoppet pelikan 3, dværghejre 8, nathejre 1, tophejre 4, silkehejre 2, sølvhejre 2, fiskehejre 6, purpurhejre 6, hvid stork 2, knarand 2, gråand 3, atlingand 9, taffeland 1, hvidøjet and 17, sort glente 1, rørhøg 2, musvåge 1, blishøne 2, vibe 1, hættemåge 3, hvidskæg.terne ca 800, sortterne 2, gøg 4, isfugl 1, savisanger 2, tamarisksanger 1, sivsanger 2, kærsanger 6, drosselrørsanger, gærdesanger 1, blåmejse 2, musvit, pungmejse 13, pirol 1, rødryg.tornskade 1.

Buskørsel: Nova Cerna - skov ved Borovo kl. 12:15 - 13:50,
hvid stork 20, balkanhøg 1 (nær Trastenik), krage.

Frokost i skov nord for Borovo kl. 13:50 - 14:40,
hærfugl 1, rødhals 1, solsort 1, sangdrossel 2, musvit, pirol 1, bogfinke 1.

Buskørsel: Borovo - Etar kl. 14:40 - 17:50,
duehøg 1 (nær Borovo), musvåge 1, lille skrigeørn 1, ringdue 1, turteldue, hærfugl 1, stor flagspætte 1, solsort, rosenbr.tornskade 1, skovskade 1, råge 20.

Etar ved hotel (parkanlæg med å) (ca 550 m.o.h.) kl. 18:15 - 19:10,
stor flagspætte 1, bjergvipstjert 6, hvid vipstjert 5, vandstær 2, rødhals 1, rødstjert 3, solsort, sangdrossel 1, munk 2, halemejse 1, sumpmejse 3, musvit, spætmejse 4, rødryg.tornskade 1, skovskade 1, ravn 4, gråspurv, skovspurv, bogfinke 1.

Søndag den 11. juni

Der var tidlig morgentur i Etars nære omgivelser i højden 5-600 m.o.h. med bl.a. balkanhøg i parringsflugt og hertil bl.a. rødrygget svale, der skulle vise sig at være lidt af en karakterart i bjergene. Desuden blev turens første og eneste sortspætter set. Næste tur var med bussen et niveau højere op i ca 800 m.o.h. til Sokolski-klostret. Det åbne parklandskab havde gode spætter som lille, mellem og grå, men heller ikke her var der held med den hvidryggede. En overraskelse var en syngende karmindompap, der dog skulle vise sig at blive fulgt op af flere af samme slags senere på dagen. Herefter var der busafgang til fortsættelse af rundturen.
  Allerede efter få kilometers kørsel op over Balkanbjergene fik bussen sin første pause, så vi kunne se det berømte og flotte Shipka-pas med stor national symbolværdi fra krigen mod Tyrkiet. Næste pause blev et timelangt stop i rosedal-byen Kazanlak, hvor vi forgæves ventede på en eller anden reservedel til bussen, og vores frokost tog vi i skygge i åbent lavland mellem de store bjergkæder. Turen fortsatte uden om storbyen Plovdiv gennem lavlandet mod de næste bjerge, og den mere alvorlige bjergkørsel begyndte med opstigning langs en malerisk, snæver kløft til skisportsområdet ved Velingrad. Her var der behov for at strække ben og nyde luften, og fjern torden og truende skyer kunne ikke skræmme os. En ellers meget vanlig sydlig art som gulirisk blev endelig set for første gang, og så var der 2 måske 3 karmindompapper, der markerede sig. Den videre kørsel mod Pirin-bjergene førte over et større dyrket bjergplateau, hvor landsbyerne for første gang havde moskeer og minaretter, og folk i markerne var tyrkisk klædt. I byen Bansko, som var endemålet for den lange dag, var befolkningssammensætningen nok så broget. Dagens hotel lå dog ikke i selve byen, men var et skisportshotel noget højere oppe (ca 1400 m.o.h.), så der var yderligere sneglekørsel, før vi endelig gjorde holdt for sidste gang i en herlig fyrreskov med mange gamle træer. Hotellet var uden andre gæster, og det virkede ikke ligefrem, som om vi var ventede. Men der kom da på et tidspunkt mad på bordet, og et helt nyt problem som lidt varme på værelserne gjorde man da også noget for at løse.

Vindstille, senere NØ 2-3 - 0/8, senere skiftende til 7/8 med kort byge - 15 gr. kl. 5:30, 28 gr. kl. 14:00, 21 gr. kl. 17:15.

Etar nær hotel (ca 600) kl. 5:30 - 6:50,
balkanhøg 1, musvåge 1, gøg, sortspætte 2, stor flagspætte 3, rødryg.svale 2, bjergvipstjert 4, hvid vipstjert, vandstær 1, gærdesmutte, rødhals 1, solsort, sangdrossel, munk, gransanger, sumpmejse, grå fluesnapper 1, ravn h., grønirisk, stillits, dompap 5, gulspurv 1.

Sokolski-klostret ovenfor Etar (ca 800 m.o.h.) kl. 7:55 - 9:05,
ringdue 3, gråspætte 1 h., stor flagspætte 1, mellemflagspætte 1, lille flagspætte 1, rødryg.svale 1, misteldrossel 1, fyrremejse h., sortmejse 1, spætmejse 6, rødryg.tornskade 2, skovskade 5, karmindompap 1, kernebider 3, klippeværling 1, bomlærke 2.

Buskørsel: Etar - Kazanlak (inkl. kort stop i Shipka-passet) kl. 10:10 - 11:40,
ravn 5, gulspurv 1.

Buskørsel: Kazanlak - nord for Bana kl. 12:45 - 13:45,
hvid stork 1.
Frokost i dal med åbent land og lunde nord for Bana kl. 13:45 - 14:35,
musvåge 2, tårnfalk 1, biæder, kalanderlærke 1, toplærke 1, sydl.natergal 3, isabellastenpikker 1, høgesanger 1, rødryg.tornskade 1, bomlærke.

Buskørsel: Bana - Velingrad kl. 14:35 - 17:15,
hvid stork 2 reder, duehøg 1, musvåge 2, ringdue 1, syrisk flagspætte 1, hvid vipstjert, bjergvipstjert 3, allike, krage, dompap 1.

Velingrad kl. 17:15 - 17:50,
spurvehøg 1, klippesvale 1, husrødstjert 1, krage, bogfinke, gulirisk alm., grønirisk alm., stillits, tornirisk, karmindompap 2-3, dompap 1.

Buskørsel: Velingrad - hotel i Pirin NP. kl. 17:50 - 19:30,
vandrefalk 1, klippesvale 4, rødryg.svale 3, misteldrossel 1, rødryg.tornskade 2, skovskade 1.

Omkring hotel ved Pirin NP. (1400 m.o.h.) efter kl. 19:30,
ringdrossel, misteldrossel, fuglekonge, rødtop.fuglekonge, korttå.træløber.

Mandag den 12. juni

Der var store forventninger til dagens bjergtur, men samtidig lidt frygt for vejrskifte til nedbør og lavthængende skyer. Heldigvis var vejret flot og klart, da bussen omsider fik kravlet sig helt op til trægrænsen ved ca 1800 m.o.h., og det smukkeste alpine landskab lå badet i sol og behagelig kølighed, alt i alt nærmest paradisisk. Stedet hed Vihren og havde en bemandet bjerghytte dog uden betjening. Fuglelivet var i en helt ny sammensætning med arter som bl.a. ringdrossel, klippeværling, jernspurv, lille korsnæb og nøddekrige. På en bjergskråning hoppede der gemser rundt, og alpealliker fløj rundt omkring en nærliggende kam. Et par enkelte heldige fandt en lille flok alpejernspurve i lidt større højde, og de fleste kunne glæde sig over en murløber, der søgte føde omkring et stenskred. Frokosten blev også noget af en oplevelse med en flot anretning med grillet fisk og kød, som hotelfolkene overraskende var kommet op for at gøre klar ved elven midt i de store omgivelser. Efter maden gik vi ned langs elven gennem åben, gammel skov i dalen mod hotellet, uden at vi dog var heldige med mulige, spændende spætter. Bussen hentede os op for det sidste stykke. og sent på eftermiddagen blev der så også lejlighed til yderligere skovtur nær hotellet, hvor typiske skovarter som fx rødtoppet fuglekonge blev slået fast. Aftensmaden var denne dag henlagt til byen Bansko på en restaurant med lokal og delvis vokal musik - farverigt, spændende og kraftfuldt i det lille lokale.

Næsten vindstille - 0/8 tiltagende til 4/8 - 15 gr. kl. 8:00, 25 gr. kl. 16:15 i 1400 m.o.h.

Omkring hotel ved Pirin Nationalpark (1400 m.o.h.) kl. 7:20 - 7:55,
gøg 1, stor flagspætte 2, rødryg.svale 4, bysvale, gærdesmutte, rødhals, husrødstjert 1, gransanger, topmejse, sortmejse, korttå.træløber 1, skovskade, nøddekrige 3, bogfinke, dompap 2,
- egern alm.

Pirin NP. ved Vihren (1600-2100 m.o.h.) kl. 8:20 - 15:20,
tårnfalk 2, ringdue 7, gøg 4, stor flagspætte 4, klippesvale 6, rødryg.svale 6, bysvale, bjergvipstjert 4, gærdesmutte, vandstær 3, jernspurv 6, alpejernspurv 4, rødhals, husrødstjert 9, ringdrossel 5, sangdrossel 2, misteldrossel 2, havesanger 1, munk 2, gransanger 6, fuglekonge 5, rødtop.fuglekonge 2, topmejse 2, sortmejse 5, murløber 1, træløber 1, korttå.træløber 1, skovskade 5, nøddekrige 9, alpeallike 10, ravn 3, bogfinke alm., gulirisk alm., grønirisk 5, stillits 5, grønsisken 2, tornirisk 10, lille korsnæb 10, dompap 3, klippeværling 3,
- gemse 10.

Omkring hotel ved Pirin NP. (1400 m.o.h.) kl. 16:15 - 17:45,
gøg 1, stor flagspætte 4, rødryg.svale 3, klippesvale 1, bjergvipstjert 2, vandstær 1, rødhals 1, husrødstjert 2, munk 3, gransanger 4, rødtop.fuglekonge 4, fyrremejse 1, topmejse 1, sortmejse 1, musvit 1, skovskade 1, bogfinke alm., dompap 1.

Buskørsel: Pirin NP. - Bansko ved restaurant kl. 18:40 - 19:00,
lærkefalk 1, turteldue, sangdrossel 1, misteldrossel 1.

Tirsdag den 13. juni

Det var igen stille, skyfrit og varmt fra morgenstunden - ikke just det mest lovende for en meget lang bjergetape i den gamle bus. Landskabet var heldigvis særdeles afvekslende igennem de runde, grønne Rodopi-bjerge nær den græske grænse med traditonelt smålandbrug, skove, landsbyer i en uspoleret mosaik. Et tilfældigt aftrædelses-stop før byen Dospat gav bl.a. sørgemejse og rødhovedet tornskade. Mod frokost drejede vi ind i en kløft mod Trigrad, der blev stadig snævrere og mere dramatisk med sine høje, lodrette klippesider, der skyggende næsten lukkede sig mod himlen på de smalleste steder. Vandløbet i bunden havde som ventet flere vandstære, og det var også til at regne ud, at det var et fint sted for klippesvale. For de mange der kendte problemet med at lede forgæves efter murløber på mulige og umulige klippesider syntes stedet også helt rigtigt, men at det skulle lykkes så fornemt og så nemt denne gang var trods alt overraskende. Den første murløber blev set af alle på få meters afstand i lange intense minutter og må simpelt hen være turens fugl. Siden, bl.a. under frokosten, blev der opdaget yderligere 2-3 stykker. Der var derfor en afslappet, opløftet stemning til ballast på de følgende næsten 6 timers hedetur, mens bussen kæmpede sig resten af vejen gennem dagens meget smukke bjerge. Standsningerne var kun få, korte og nødvendige, og bussen klarede det - med hiv og sving for stakkels Ljubo. Lidt over kl. 20 var vi så endelig fremme i Krumovgrad, en af regionens muslimske hovedbyer. Hotellet var denne gang en ucharmerende betonklods i bycentrum, men det fungerede efter hensigten, og der kunne findes såvel kirkeugle som dværghornugle i de nærmeste omgivelser.

Næsten vindstille - 0/8 tiltagende til 3/8 - 21 gr. 7:50, 28 gr. kl. 16:10, 24 gr. kl. 20:15.

Buskørsel: Pirin NP. - Trigrad kløft (inkl. stop vest for Dospat) kl. 7:50 - 12:00,
hvid stork 2, tårnfalk 1, turteldue, grønspætte 1, stor flagspætte 2, hedelærke 1, klippesvale 4, rødryg.svale 2, bjergvipstjert 7, hvid vipstjert 4, sydl.nattergal 1, stenpikker 2, solsort 2, sørgemejse 1, rødryg.tornskade 4, rødhov.tornskade 1, skovskade 3, husskade, krage, stær, bogfinke, dompap 1, bomlærke.

Kløft ved Trigrad (ca 1100 m.o.h.) (inkl. frokost) kl. 12:00 - 14:30,
vandrefalk 1, klippesvale 12, rødryg.svale 2, bysvale 6, bjergvipstjert 2, vandstær 6, rødhals 3, husrødstjert 5, munk 3, gransanger 1, musvit 2, murløber 3.

Buskørsel: Trigrad-kløft - Krumovgrad (inkl. stop bl.a. syd for Ardino) kl. 15:30 - 20:15,
hvid stork 2, hvepsevåge 1, accipiter sp. 1, musvåge 2, ørnevåge 1, natravn 1, ellekrage 1, syr./st.flagspætte 1, toplærke 1, hedelærke 1, rødryg.svale 3, klippesvale 1, bjergvipstjert 2, rødhals 1, sydl.nattergal 2, sort rødstjert 1, rødryg.tornskade 5, skovskade 4, stær 30, bogfinke 2, kernebider 1, gulspurv 1, klippeværling 1.

Krumovgrad ved hotel kl. 23:00 - 23:30,
dværghornugle 1-2 h., kirkeugle 1-2 + juvs.

Onsdag den 14. juni

Krumovgrads nærmeste omegn havde tobak som den vigtigste afgrøde. Rodopibjergene var her fladet næsten helt ud, men nogle store kalkstens-karste: fladtoppede højdedrag, tildels med stejle sider, ragede op i terrænet. I forhold til gårsdagens grønne småbjerge var der her tørt og ret så afbrændt. Dagens turområde var ved et større højdedrag nær landsbyen Dolna Kula og ved den næsten udtørrede Krumovica-flod. Første fugl var en skadegøg, og herefter gik det slag i slag med gode iagttagelser af stor alsidighed som bl.a. chukarhøne, vendehals, sørgemejse og godt med middelhavstenpikkere. Også de rigtig store vingefang blev det til med en lille ynglekoloni af sorte storke på en klippeside, og de 3 arter gribbe passede fint ind i de afsvedne omgivelser. Mindre vingefang som slangeørn og lærkefalke pyntede også op. Efter frokost i varmen søgte vi hjem til hotellet til afsvaling i de 3 næste timer, men vendte herefter tilbage til samme område for især at se på flodsengen, der langs bredden delvis havde træer med lidt skygge. Skrænterne ved grusfladerne med hundrede meter til lidt flydende vand havde ynglende isfugle, og det synes bedre i overensstemmelse med den tørre, flimrende varme med fx triel, ellekrage og rosenbrystet tornskade. Den sene eftermiddag gav iøvrigt fine gensyn med nogle af dagens tidligere højdepunkter.

Næsten stille til NØ 2 - 0/8 tiltagende til 7/8 - 19 gr. kl. 7:00, 33 gr. kl. 14:00, 30 gr. kl. 19:30.

Buskørsel: Krumovgrad - Dolna Kula kl. 7:00 - 7:25,
hvid stork rede, syrisk flagspætte 1.
 
Højdedrag ved Dolna Kula og Krumovica-floden kl. 7:25 - 19:30 (med siesta i Krumovgrad kl. 14:15 - 16:30),
sort stork 15-25 (reder på klippe), sølvhejre 1, fiskehejre 2, ådselgrib 2, gåsegrib 30, munkegrib 3, slangeørn 1, tårnfalk 5, lærkefalk 2, triel 2, lille præstekrave 3, chukarhøne 2, ringdue 3, turteldue alm., skadegøg 2, gøg 3, kirkeugle 1, isfugl 2, biæder, ellekrage 4, hærfugl 2, vendehals 2, grønspætte 1, syrisk flagspætte 4, lille flagspætte 2, toplærke 3, hedelærke 2, klippesvale 17, rødryg.svale 8, gul vipstjert 1, hvid vipstjert 2, sydl.nattergal 5, sortstr.bynkefugl 5, stenpikker 2, middelh.stenpikker 6, bleg gulbug 12, tornsanger 8, sørgemejse 7, musvit 2, klippespætmejse 1, pirol 4, rødryg.tornskade 10, rosenbr.tornskade 5, husskade, krage 8, ravn 5, stær 50, spansk spurv 70, gulirisk 1, stillits alm., kernebider 1, gærdeværling 5, hortulan 1, hætteværling 7, bomlærke,
- ræv.

Torsdag den 15. juni

Der var endnu en dag til fuld rådighed i den østlige del af Rodopibjergene. Vi skulle en smule nordligere end dagen før. Nær byen Studen Kladenec og lige syd for et større opstemningsreservoir af samme navn har man i et par år forsøgt sig med en fodringsplads for gribbe, og denne gribbe-restaurant var målet for den første del af dagen. Allerede ved vores ankomst var de første ådselgribbe på plads ved et dødt får, og meget snart efter var flere gåsegribbe og op til 4 munkegribbe også på udkig. Igennem nogle timer fulgte vi sceneriet. Ådsegribbene kom og fløj fra pladsen uden at gå direkte på det friske kadaver, og de store gribbe holdt øje fra en større fritstående kalk-klippe af monumental karakter, men de kom ikke helt ned. Var maden for frisk eller var tilskuerne for skræmmende? Svaret fik vi ikke, men vores vagtperiode var fascinerende og gav også god lejlighed til at følge med i, hvad der ellers rørte sig. Det være sig andre rovfugle, hvoraf den lokale kejserørn aldrig kom på ordentlig hold, og bl.a. melodiske hedelærker og hortulaner. Fra gribbenes restaurant kom vi til et sted, hvor vi selv kunne få servering af kølende drikke til madpakkerne. Efter frokosten besøgte vi reservoirets dæmning, og så Bulgariens eneste koloni af gråsejler på den lokale postbygning. Ved den tørre flodseng ved kraftværksbygningen var der en familie af blådrosler og en klippespætmejse, der så endelig blev set under rimelige forhold. Dagens sidste udflugt i dette fremragende område gik til bagsiden af det store klippeparti, som vi kendte så godt fra foderpladsen. Her var der bl.a. både stendrossel og blådrossel.

Næsten stille - 0/8  til 1/8 - 20 gr. kl. 6:50, 32 gr. kl. 13:30, 26 gr. kl. 20:00.

Krumovgrad ved hotel kl. 6:50 - 7:10,
hvid stork rede, tyrkerdue, syrisk flagspætte 1, allike.
 
Buskørsel: Krumovgrad - Studen Kladenec kl. 7:10 8:00,
chukarhøne 1, hvid vipstjert 1, stenpikker 1, rødryg.tornskade 3.

Studen Kladenec bakker med lund omkring fodringsplads kl. 8:00 - 13:00,
sort stork 1, ådselgrib 15, gåsegrib 8-10, munkegrib 4, musvåge 2, kejserørn 1, tårnfalk 3, lærkefalk 2, turteldue, gøg 2, natravn 1, mursejler, gråsejler 5, alpesejler 20, hedelærke 7, klippesvale 10, rødryg.svale 10, stenpikker 5, solsort 1, hvidskæg.sanger 2, tornsanger 3, klippespætmejse 1, rødryg.tornskade 4, krage, ravn 3, gråspurv, skovspurv, bogfinke, grønirisk 10, gærdeværling 1, hortulan 1, hætteværling 2, bomlærke 1.

Studen Kladenec frokost ved floden Arda kl. 13:20 - 15:30 samt rundtur til reservoir, dæmning og dal nord for fodringsplads frem til kl. 19:50, 
sort stork 10 (reder på klippe), fiskejre 5 (reder på klippe), hvepsevåge 1, ådselgrib 1, musvåge 3, middelh.sølvmåge 1, turteldue, mursejler, gråsejler 40, biæder 4, syrisk flagspætte 4, klippesvale 30, bysvale 200, hvid vipstjert 1, stenpikker 3, middelh.stenpikker 2, rødhals 1, sydl.nattergal 2, stendrossel 2, blådrossel 3 + juvs., misteldrossel 1, bleg gulbug 3, klippespætmejse 1, rødryg.tornskade 3, rødhov.tornskade 1, grønirisk 5, tornirisk 4, gærdeværling 6, hortulan 7.

Buskørsel: Studen kladenec - Krumovgrad kl. 19:55 - 20:30,
rødryg.tornskade 4.

Fredag den 16. juni

Turens sidste fulde dag bestod af kørsel fra Krumovgrad til Burgas. Rodopibjergenes udløbere gik snart over i et let bakket lavland med dyrkede og udyrkede marker med mange hegn og lunde. Efter et par timers kørsel diskede Nikolai op med endnu et fint fuglested - ved Orjahovo ikke så langt fra krydspunktet for Bulgarien, Grækenland og Tyrkiet. Her løb en mindre kløft helt op til vejen. Kløftet var alsidigt bevokset med det bedst tænkelige sydeuropæiske småkrat, og der var tilmed et godt overblik fra kanterne. Her var så alt, hvad man kunne forlange på biotopen: slangeørn, chukarhøne, ellekrage, mellemflagspætte osv. og blandt mange småfugle så fornemme arter som masketornskade og olivensanger. Ovenfor kløften i nogle stenede græsmarker var der flere isabellastenpikkere, en art som vi stadig havde manglet at få præsenteret på en ordentlig måde. Næste stop efter yderligere et par timer skyldtes bussen, der skulle have ny kilerem. Det tilfældige landbrugsområde viste sig (naturligvis) at være godt for bl.a. hortulaner og hætteværlinger. En anelse længere fremme forbi byen Gojamo Krusevo holdt vi så frokost i en større egeskov, og efter spisning var det tid til den sidste skovtur med spættesøgning. Det blev bl.a. til grøn-, grå- og mellem- denne gang samt yderligere 2 masketornskader. 
  Ringen var herefter sluttet, og vi nåede Burgas centrum ved 16-tiden til afsluttende indkøb og sight-seeing efter eget valg. Denne gang skulle vi bo på Park Hotel lige ud til Atanasovo-salinerne, så en mindre skare følte sig kaldet til et sidste genblik med vadefugle, måger og rustænder. Det blev også til ydeligere 2 nye til arstlisten, såre beskedent: mudderklire og sortklire, og det bragte listen helt op på 230. Aftenens samvær ved maden var lige så hyggeligt som de mange andre aftener, men med den specielle blanding af fest og vemod, der præger en god afslutningsaften. Der var varm og velfortjent tak til Nikolai for ypperlig indsats. Tankerne gik også i retning af kommende års storture til dette fantastiske fugleland, hvor der udover forsøg på en gentagelse med en forsommertur kan blive tale om ture både efterår og vinter, som nok skal blive interessante.

Næsten stille, til Ø 2 aften - 0/8 til 7/8 aften - 20 gr. kl. 7:20, 30 gr. kl. 15:00.

Buskørsel: Krumovgrad - Orjahovo kl. 7:20 - 9:40,
hvid stork 1 + 3 reder, sort glente 1 (Ivanovo), musvåge 3, tårnfalk 1, rørhøne 2, turteldue, ellekrage 5, hærfugl 1, toplærke 1, digesvale 20, sydl.nattergal 2, isabellastenpikker 1, solsort 1, stær, rødryg.tornskade 1, rødhov.tornskade 1, skovskade 1, husskade, hætteværling, bomlærke.

Kløft og marker nær Orjahovo kl. 9:40 - 11:15,
slangeørn 1, chukarhøne 1, biæder 6, ellekrage 1, hærfugl 2, stor flagspætte 2, mellemflagspætte 1, toplærke 7, hedelærke 3, sydl.nattergal 2, isabellastenpikker 4, middelh.stenpikker 2, bleg gulbug 2, olivensanger 2, tornsanger 1, musvit, pirol 8, masketornskade 1, stillits, gærdeværling 3, hortulan 5, hætteværling 4, bomlærke.

Buskørsel: Orjahovo - egeskov (inkl. stop nær skoven) kl. 11:15 - 13:40,
hvid stork 20 + rede, hedehøg 1, musvåge 2, middelh.sølvmåge 1, ellekrage 2, sydl.nattergal 1, sortstr.bynkefugl 2, isabellastenpikker 2, tornsanger 2, pirol 2, rødhov.tornskade 1, stillits, hortulan 4, hætteværling 5, bomlærke 1.

Egeskov vest for Gojamo Krusevo (inkl. frokost) kl. 13:40 - 15:10,
gråspætte 1, grønspætte 3, stor flagspætte 1, mellemflagspætte 1, sydl.nattergal 3, gransanger 1, pirol 3, masketornskade 2, bogfinke alm., grønirisk, stillits, kernebider 4, hortulan 5, bomlærke 2.

Buskørsel: Gojamo Krusevo - Burgas kl. 15:10 - 15:55,
braksvale 1 (Mandra-søen).

Park Hotel ved Atanasovo saliner syd kl. 18:00 - 20:15,
bl.a.: sorth.lappedykker 3, silkehejre 2, skestork 7, rustand 18, gravand, spidsand 3, stylteløber, klyde, dværgryle 5, stor kobbersneppe 120, storspove 2, sortklire 2, rødben 145, damklire 4, mudderklire 1, dværgmåge 20.

Lørdag den 17. juni

Vi forlod hotellet i nattemørke og kørte den korte tur til lufthavnen til flyafgang allerede kl. 6.30. I flyet føltes det næsten som et kultursammenstød at møde de andre danskere, der kom fra ferien ved Sunny Beach. De havde givetvis ikke oplevet det samme som os, og hvor mange af dem ville mon bytte en god slapperferie for nogle krøltoppede pelikaner og nogle murløbere?

ARTSLISTE

Rødstrubet lom  (Gavia stellata) 
1 på havet ved Durankulak.

Sortstrubet lom  (Gavia arctica)
9 på havet ved Durankulak. - Fuglene lå ret spredt, og der har givetvis været flere, så det tyder på en ret så omfattende oversomring i Sortehavet.

Lille lappedykker  (Tachybaptus ruficollis)
2 Mandra-sø, 4 Durankulak-sø, 2 Srebarna-sø.
 
Toppet lappedykker  (Podiceps cristatus)
1 sø ved Djuni, 1 Mandra-sø, 1 på havet ved Kap Kaliakra, 15 Durankulak-sø, 8 Srebarna-sø, 11 Nova Cherna-damme.
 
Gråstrubet lappedykker (Podiceps grisegena)
3 på havet ved Djuni, 3 på havet ved Kap Kalikra, 6 Nova Cherna-damme.

Sorthalset lappedykker  (Podiceps nigricollis)
1 på haved ved Durankulak, 3 Srebarna-sø, 7 Nova Cherna-damme, 3 Atanasovo-saliner 16/6.
 
Middelhavsskråpe  (Puffinus yelkouan)
2 ved Kap Kaliakra.

Skarv  (Phalacrocorax carbo)
Almindelig omkring Burgas og ved Donau. Desuden 3 ved Kap Kalikra.

Topskarv  (Phalacrocorax aristotelis)
Ved kysten: 9 Kap Kaliakra, 4 Kamen Brjag, 1 Durankulak.

Dværgskarv  (Phalacrocorax pygmeus)
2 + 3 Mandra-sø, 6 Srebarna-sø.
 
Hvid pelikan  (Pelecanus onocrotalus)
1 + 39 Mandra-sø, og sikkert samme 39 Atanasovo-saliner dagen efter.
 
Krøltoppet pelikan  (Pelecanus crispus)
Ca 70 Srebarna-sø. - Den samlede ynglekoloni kunne ikke optælles.
 
Rørdrum  (Botaurus stellaris)
2 Durankulak-sø, 2 Srebarna-sø.

Dværghejre  (Ixobrychus minutus)
1 Mandra-sø, 3 Atanasovo-saliner, 1 kløft ved Kap Kaliakra, 2 Durankulak-sø, 4 Srebarna-sø, 8 Nova Cherna-damme.

Nathejre  (Nycticorax nycticorax)
I alt 114 omkring Burgas og ved Donau, hvoraf 88 langs Donau nær Srebarna-sø.

Tophejre  (Ardeola ralloides)
1 + 6 Mandra-sø, 6 Srebarna-sø, 4 Nova Cherna-damme.

Silkehejre  (Egretta garzetta) 
I alt 120 omkring Burgas og ved Donau.

Sølvhejre  (Egretta alba)
1 Atanasovo-sø, 3 langs Donau, 2 Nova Cherna-damme, 1 flod ved Dolna Kula.

Fiskehejre  (Ardea cinerea)
I alt ca 80 fordelt ved vådområderne.
 
Purpurhejre  (Ardea purpurea)
I alt 32 ved vådområderne, hvoraf 15 ved Mandra-sø.
  
Sort stork  (Ciconia nigra)
1 nær Sunny Beach 3/6, 10-15 omkring ynglepladser ved Dolna Kula, ca 10 ligeledes med reder ved Studen Kladenec-reservoir.
 
Hvid stork  (Ciconia ciconia)
I alt ca 100 indiv. og 20 beboede reder, fordelt i lavland og småbjerge med landbrug.

Skestork  (Platalea leucorodia)
I alt 62, hvoraf ynglekoloni ved Mandra-sø, og med flest: 29 Atanasovo-saliner 5/6.

Knopsvane  (Cygnus olor)
4 sø ved Djuni, 7 Durankulak-sø, 2 Srebarna-sø.
 
Grågås  (Anser anser)
2 Srebarna-sø. Et af landets sjældne ynglepar.

Rustand  (Tadorna ferruginea)
21 Atanasovo-saliner 5/6 og 18 samme sted 16/6. Ingen tegn på yngel.
 
Gravand  (Tadorna tadorna)
Almindelig omkring Atanasovo-saliner fx i alt 48 5/6, hertil 1 Durankulak-sø og 2 Sabla-sø.
 
Knarand  (Anas strepera)
3 Atanasovo-saliner, 2 Nova Cherna-damme.

Gråand  (Anas platyrhynchos)
I alt ca 70 ved søerne i lavlandet.

Spidsand  (Anas acuta)
2 Sabla-sø, 3 Atanasovo-saliner 16/6.

Atlingand  (Anas querquedula)
5 Atanasovo-saliner 5/6, 3 Srebarna-sø, 9 Nova Cherna-damme.

Skeand  (Anas clypeata)
1 Durankulak-sø, 1 Srebarna-sø.

Taffeland  (Aythya ferina)
I alt 44 (excl. pulli) ved Mandra-sø, hertil blot i alt 6 ved 3 søer.

Hvidøjet and  (Aythya nyroca)
12 Durankulak-sø, 3 Srebarna-sø, 17 Nova Cherna-damme.

Ederfugl  (Somateria mollissima)
6 ved kysten ved Durankulak. - Givetvis for at oversomre og fælde på stedet. De blev ligeledes set af Nikolai samme sted ca 2 uger før.
 
Hvepsevåge  (Pernis apivorus)
1 trk. Kap Kaliakra, 1 ved Srebarna, 1 Trigrad - Krumovgrad, 1 ved Studen Kladenec.
 
Sort glente  (Milvus migrans)
1 Nova Cherna-damme, 1 Krumovgrad - Orjavoho.
 
Ådselgrib  (Neophron percnopterus)
2 ved Dolna Kula, 15 ved Studen Kladenec.
 
Gåsegrib  (Gyps fulvus)
30 ved Dolna Kula, 8-10 ved Studen Kladenec.
 
Munkegrib  (Aegypius monachus)
3 ved Dolna Kula, 4 ved Studen Kladenec.
 
Slangeørn  (Circaetus gallicus)
1 nær Sunny Beach, 1 Durankulak - Sabla-sø, 1 ved Dolna Kula, 1 kløft ved Orjahovo.
 
Rørhøg  (Circus aeruginosus)
I alt 18 ved vådområderne langs Sortehavet og Donau.
 
Hedehøg  (Circus pygargus)
1 nordøst for Orjahovo.
 
Duehøg  (Accipiter gentilis)
1 ved Kamen Brjag, 1 Borovo - Etar, 1 Bana- Velingrad.

Spurvehøg  (Accipiter nisus)
1 nær Velingrad.
 
Balkanhøg  (Accipiter brevipes)
1 nær Trastenik, 1 ved Etar.
 
Musvåge  (Buteo buteo)
I alt 26 i områder med skove og smålunde.

Ørnevåge  (Buteo rufinus)
2 ved Kap Kaliakra, 1 Trigrad - Krumovgrad.
 
Lille skrigeørn  Aquila pomarina
1 Mandra-sø, 1 syd for Borovo.
 
Kejserørn  Aquila heliaca
1 ad. ved Studen Kladenec.
 
Dværgørn  Hieraaetus pennatus
1 nordøst for Atasanovo-sø.
 
Lille tårnfalk  (Falco naumanni)
3-5 han og 1-2 hun ved Durankulak-sø. - I koloni af aftenfalke og formodentlig ynglende. Som andre steder i Østeuropa er arten blevet sjælden i landet.
 
Tårnfalk  (Falco tinnunculus)
I alt 33 fordelt på hele turen.
 
Aftenfalk  (Falco vespertinus)
1 trk. ved Kap Kalikra, 1 ved Kamen Brjag, 8 ved koloni Durankulak-sø, 1  Srebarna-sø.
 
Lærkefalk  (Falco subbuteo)
1 i Bansko, 2 ved Dolna Kula, 2 ved Studen Kladenec.

Eleonorafalk  (Falco eleonorae)
1 trk. ved Kap Kaliakra.
 
Vandrefalk  (Falco peregrinus)
1 ved Kap Kaliakra, 1 ved Srebarna-sø, 1 Velingrad - Pirin, 1 Trigrad-kløft.
 
Chukarhøne  (Alectoris chukar)
2 ved Dolna Kula, 1 syd for Studen Kladenec, 1 kløft ved Orjahovo.
 
Vagtel  (Coturnix coturnix)
3 nær Sunny Beach, 1 nordøst for Atanasovo-sø, 1 ved Kap Kaliakra, 1 ved Durankulak-sø.
 
Fasan  (Phasianus colchicus)
1 ved Durankulak-sø.
 
Vandrikse  (Rallus aquaticus)
1 Mandra-sø, 1 Durankulak-sø.
 
Rørhøne  (Gallinula chloropus)
1 sø ved Djuni, 5 Atanasovo-sø, 1 ved Kap Kaliakra, 4 Srebarna-sø, 2 Krumgrad - Orjahovo.

Blishøne  (Fulica atra)
15 Mandra-sø, 2 Nova Cherna-sø.

Strandskade  (Haematopus ostralegus)
2 Atanosovo-saliner.
 
Stylteløber  (Himantopus himantopus)
fx 40 ved Atanasovo-saliner 5/6. Andre steder blot: 2 Mandra-sø, 1 Sabla-sø.
  
Klyde  (Recurvirostra avosetta)
Fx ca 150 ved Atanasovo-saliner 5/6. Andre steder blot: 1 Sabla-sø.
 
Triel  (Burhinus oedicnemus)
2 SV for Sunny Beach, 3 ved Durankulak-sø, 1 ved Kap Kalikra, 2 ved Dolna Kula.

Braksvale  (Glareola pratincola)
1 Atanasovo-sø, 1 Mandra-sø vest 16/6.
 
Østlig braksvale  (Glareola maldivarum)
1 Durankulak-sø 8/6. - Ny art for landet og blot 3. gang i Europa!! Fundet forklares bedst som forlænget træk fra ynglepladserne i Asien mod sydøst. Ved de to tidligere fund, begge fra England, dukkede fuglene op 22/6 1981 og 21/6 1988. Bestemmelsen af arten er ikke specielt vanskelig, men den kræver meget fine obs.forhold, hvad angår afstand og lys, og den må nødvendigvis være noget overset. Afgørende er kombinationen af mørk overside med ringe kontrast og mangel på hvid kant på armsvingfjer på over- og underside (som sortvinget) samt røde undervingedækfjer (som rødvinget). Desuden er den mere korthalet end begge. 
 
Lille præstekrave  (Charadrius dubius)
5 kyst ved Djuni, 3 grusgrav ved Mandra-sø, 7 Atanasovo-saliner, 1 ved Durankulak-sø, 3 flodleje ved Dolna Kula.
  
Stor præstekrave  (Charadrius hiaticula)
2 Atanasovo-saliner.

Hvidbrystet præstekrave  (Charadrius alexandrinus)
16 Atanasovo-saliner, 3 Durankulak-sø.

Vibe  (Vanellus vanellus)
1 Atanasovo-saliner, 4 Durankulak-sø, 1 Nova Cherna-damme.

Dværgryle  (Calidris minuta)
9 Atanasovo-saliner 5/6, 14 Durankulak-sø, 5 Atanasovo-saliner 16/6.
 
Brushane  Philomachus pugnax
4 Atanasovo-saliner 5/6.

Stor kobbersneppe  (Limosa limosa)
16 Atanasovo-saliner 5/6 og 120 samme sted 16/6.
 
Storspove  (Numenius arquata)
2 trk. Atanasovo-saliner 16/6.

ubest. Spove. (Numenius sp.)
1 trk. ved Durankulak-sø.
  
Sortklire  (Tringa erythropus)
2 Atanasovo-saliner 16/6.
 
Rødben  (Tringa totanus)
17 Atanasovo-saliner 5/6 og 145 samme sted 16/6.
 
Damklire  (Tringa stagnatilis)
2 Atanosovo-saliner nord, 22 Atanasovo-saliner syd 5/6 og 4 samme sted 16/6.
 
Svaleklire  (Tringa ochropus)
1 Mandra-sø grusgrav, 1 Atanasovo-saliner nord.
 
Tinksmed  (Tringa glareola)
2 Atanasovo-saliner 5/6.
  
Mudderklire  (Tringa hypoleucos)
1 Atanasovo-saliner 16/6.
 
Mellemkjove  (Stercorarius pomarinus)
2 kysten ved Durankulak-sø.

Almindelig kjove  (Stercorarius parasiticus)
1 kysten ved Durankulak-sø.
   				
Sorthovedet måge  (Larus melanocephalus)
110 Atanasovo-saliner nord og 155 (evt. tildels gengangere) i sydlige del af disse saliner 5/6, 11 ud for Kap Kalikra, 5 ved Kamen Brjag, 35 ud for Durankulak-sø.

Dværgmåge  (Larus minutus)
16 Atanasovo-saliner 5/6 og 20 samme sted 16/6. Hertil 3 ud for Durankulak-sø.

Hættemåge  (Larus ridibundus)
Flest: ialt 65 Atanasovo-saliner 5/6 og 40 ved Srebarna-sø. Kun ganske fåtallig ved andre vådområder.
  
Tyndnæbbet måge  (Larus genei)
5 Atanasovo-saliner 5/6.

Sildemåge  (Larus fuscus)
1 ad. Sosopol havn.
 
Middelhavssølvmåge  (Larus cachinnans)
Almindelig ved kysterne og yderst fåtallig inde i landet. I alt mindre end 300 noteret.

Sandterne  (Sterna nilotica)
5 ved Atanasovo-saliner 5/6, 2 ved Durankulak-sø.
 
Rovterne  (Sterna caspia)
13 trk. Durankulak-sø.
Splitterne  (Sterna sandvicensis)
Almindelig langs Sortehavet. Således: 14 Atanasovo-saliner, 17 ved Kap Kalikara, 13 ved Kamen Brjag, 15 ved Durankulak-sø.

Fjordterne  (Sterna hirundo)
1 Burgas-sø, 1 sø ved Djuni, 9 Mandra-sø, 85 Atanasovo-saliner 5/6, 8 Durankulak-sø, 11 Donau.
 
Dværgterne  (Sterna albifrons)
24 Mandra-sø, 40 Atanasovo-saliner 5/6, 25 Durankulak-sø.
 
Hvidskægget terne  (Chlidonias hybridus)
50 Mandra-sø, 1 Durankulak-sø, 140 Srebarna-sø, ca 800 Nova Cherna-damme, 2 Studen Kladenec-reservoir. Med den imponerende koloni ved Nova Cherna-dammene var arten suverænt turens talrigste mågefugl!

Sortterne  (Chlidonias niger)
5 Mandra-sø, 20 Srebarna-sø, 2 Nova Cherna-damme.
 
Hvidvinget terne  (Chlidonias leucopterus)
1 Durankulak-sø.
   
Ringdue  (Columba palumbus)
I alt 19 ved bakker og bjerge med skov.
 
Tyrkerdue  (Streptopelia decaocto)
Talrig i flere byer og landsbyer, dog ikke i de egentlige bjerge.

Turteldue  (Streptopelia turtur)
Karakterfugl under hele turen, kun manglende højest i bjergene.
  
Skadegøg  (Clamator glandarius)
1 ved Dolna Kula.
 
Gøg  (Cuculus canorus)
Fundet jævnt fordelt under hele turen.
 
Dværghornugle  (Otus scops)
Familie ved Sunny Beach, 1-2 i Krumovgrad.
 
Stor hornugle  (Bubo bubo)
2 kløft ved Kap Kaliakra 8/6.
 
Kirkeugle  (Athene noctua)
1 nær Mandra-sø, 1 nær Burgas-sø, 1 Kavarna - Kaliakra, familie i Krumovgrad, 1 ved Dolna Kula.
  
Natravn  (Caprimulgus europaeus)
1 syd for Ardino, 1 nær Studen Kladenec. Begge tilfældigt jaget fra dagrast i en lille plantage.
 
Mursejler  (Apus apus)
Almindelig i forbindelse klipper og bygninger.
 
Gråsejler  (Apus pallidus)
Mindst 40 i og omkring Studen Kladenec. Koloni på byens posthus er landets eneste kendte yngleplads.
    
Alpesejler  (Apus melba)
Mindst 18 omkring Kap Kaliakra, ca 20 ved Studen Kladenec.

Isfugl  (Alcedo atthis)
1 i kløft ved Kap Kaliakra, 1 Nova Cherna-damme, 2 ved flod Dolna Kula.
 
Biæder  (Merops apiaster)
Jævnt fordelt i lavlandet inkl. de lave Rodopibjerge. Koloni med ca 50 par i grusgrav ved Mandra-sø og med ca 40 par sydøst for Nova Cherna.
 
Ellekrage  (Coracias garrulus)
I alt 24 fordelt i lavlandet og i de lave Rodopibjerge. Nær Nova Cherna set ved ynglehul i biæder-koloni.

Hærfugl  (Upupa epops)
I alt 21 fordelt i lavlandet. Flest: 8 omkring Kap Kaliakra.
  
Vendehals  (Jynx torquilla)
2 ved Dolna Kula.
 
Gråspætte  (Picus canus)
1 h. Ropotamo-skov, 2 Gorica-skov, 1 h. ved Sokoski-kloster, 1 skov ved Gojamo Krusevo.
 
Grønspætte  (Picus viridis)
1 + juv. Sunny Beach, 1 skov nord for Sunny Beach, 1 ved Durankulak-sø, 1 ved Srebarna-sø, 1 Bansko - Trigrad, 1 ved Dolna Kula, 3 skov ved Gojamo Krusevo.

Sortspætte  (Dryocopus martius)
2 ved Etar.

Stor flagspætte  (Dendrocopos major)
I alt 20 i skov- og lundområder længere fra kysten. 

Syrisk flagspætte  (Dendrocopos syriacus)
I alt 19 ved byer, landsbyer og beplantning langs landevejene. Ikke blot fundet i kystzonens lavland - over halvdelen faktisk i Rodopi-bjergene nord for Krumovgrad.

Mellemflagspætte  (Dendrocopos medius)
2 Ropotamo-skov, 1 skov nord for Sunny Beach, 4 Gorica-skov, 1 Sokolski-kloster, 1 kløft ved Orjahovo, 1 skov ved Gojamo Krusevo.
 
Lille flagspætte  (Dendrocopos minor)
2 Gorica-skov , 1 Sokolski-kloster, 2 ved Dolna Kula.
  
Kalanderlærke  (Melanocorypha calandra)
Udover 1 nord for Bana centralt i landet og enkelte i Kavarna-området blev de mange (ca 60) set/hørt på sletten ved Kap Kaliakra og især ved Kamen Brjag.
 
Korttået lærke  (Calandrella brachydactyla)
2 nordøst for Atanasovo-sø, 4 ved Kap Kaliakra, 3 ved Kamen Brjag.
 
Toplærke  (Galerida cristata)
I alt ca 50 i tørt, evt. kratbevokset lavland. Flest: ca 20 ved Durankulak-sø.
  
Hedelærke  (Lullula arborea)
I alt 17 i bakker med lunde eller skovrydninger.
  
Sanglærke  (Alauda arvensis)
Almindelig i åbent lavland, dyrket eller udyrket.
 
Digesvale  (Riparia riparia)
Pletvist almindelig i lavlandet, især nær skrænter og grusgrave.
 
Klippesvale  (Hirundo rupestris)
I alt ca 80 i Pirin- og Rodopi-bjergene. Heraf ca 60 i området ved Krumovgrad.
 
Landsvale  (Hirundo rustica)
Almindelig især i lavlandet.
 
Rødrygget svale  (Hirundo daurica)
I alt 45 i bjergene fra Etar til Studen Kladenec, også på højt niveau i Pirin NP. Flest: 18 i området ved Krumovgrad.
   
Bysvale  (Delichon urbica)
Almindeligste svale, og udbredt i lavland, specielt i byer og ved klipper, samt i bjerge, også på højt niveau i Pirin NP. 
  
Markpiber  (Anthus campestris)
2 nær Sunny Beach, 4 ved Kap Kaliakra, 1 ved Kamen Brjag.
 
Skovpiber  (Anthus trivialis)
2 skov NØ for Sunny Beach, 4 i egeskoven ved Gorica.
 
Gul vipstjert  (Motacilla flava)
Ynglefugle af Balkan-racen feldegg, ialt 31. Men bortset fra 26 ved Atanasovo-saliner var der altså kun spredte fugle ved vådområderne.
  
Bjergvipstjert  (Motacilla cinerea)
Almindelig ved vandløbene i bjergene, ialt 30.
 
Hvid vipstjert  (Motacilla alba)
Almindelig, men i begrænset antal, fordelt på hele turen.

Vandstær  (Cinclus cinclus)
3 ved Etar, 4 i Pirin NP., 6 i Trigrad-kløft.
 
Gærdesmutte  (Troglodytes troglodytes)
3 Ropotamo-skov, og ellers almindelig ved Etar og i Pirin NP.

Jernspurv  (Prunella modularis)
I alt 6 Pirin NP.

Alpejernspurv  (Prunella collaris)
4 i flok Pirin NP.
 
Rødhals  (Erithacus rubecula)
Almindelig i Pirin NP, og ellers noteret på 8 lokaliteter med skov eller småskov - også i lavlandet.

Sydlig nattergal  (Luscinia megarhynchos)
Manglende i de høje bjergområder, men ellers tilstede næsten overalt med lidt skyggefuldt krat.
 
Husrødstjert  (Phoenicurus ochruros)
1 i Silistra, men herudover kun i bjergene med i alt 20.
 
Rødstjert  (Phoenicurus phoenicurus)
3 ved Etar.
 
Sortstrubet bynkefugl  (Saxicola torquata)
1 ved Kap Kaliakra, 5 ved Dolna Kula, 2 nær Gojamo Krusevo. Og dermed en art der var påfaldende fåtallig.
 
Isabellastenpikker  (Oenanthe isabellina)
1 nær Bana, 1 Krumovgrad - Orjahovo, 4 ved kløft nær Orjahovo, 2 Orjahovo - G.Krusevo. Alle på tør stenet græsslette.
 
Stenpikker  (Oenanthe oenanthe)
I alt 31 fordelt langs kysten og i de lavere Rodopibjerge.
  
Nonnestenpikker  (Oenanthe pleschanka)
14 + juvs. ved Kap Kaliakra og 1 ved Kamen Brjag. - Meget imponerende og enestående for Europa! Tallene omfatter adskillige ynglepar på denne ene lokalitet, og det skal ses i forhold til, at vi ikke foretog en systematisk registrering af arten.
  
Middelhavsstenpikker  (Oenanthe hispanica)
1 NØ for Atanasovo-sø, ialt 8 ved Dolna Kula og Studen Kladenec, 2 nær Orjahovo.

Hvidrygget stenpikker  (Oenanthe finschii)
Et par ved Kamen Brjag - for 3. år i træk, men stadig de eneste kendte fugle i Europa! Det må være oplagt at søge efter arten  på tilsvarende biotop.
   
Stendrossel  (Monticola saxatilis)
Han og hun ved Studen Kladenec.
 Blådrossel  (Monticola solitarius)
En familie ved opstemningsanlægget i Studen Kladenec, og samme sted på bagsiden af gribbe-restaurantens høje fritstående klippe yderligere 1, ovenikøbet sammen med nævnte stendrossel.
  
Ringdrossel  (Turdus torquatus)
Mindst 5 i Pirin NP, først og fremmest omkring trægrænsen.
 
Solsort  (Turdus merula)
Udbredt i skov og lunde, mest i lavere bjerge.
  
Sangdrossel  (Turdus philomelos)
I alt 19 i skovområder fra kysten og til Pirin NP.
 
Misteldrossel  (Turdus viscivorus)
I alt 9, med nogenlunde samme udbredelse som sangdrossel.
 
Cettisanger  (Cettia cetti)
I alt 15, alle ved vådområderne omkring Burgas.
 
Savisanger  (Locustella luscinioides)
1 Burgas-sø, 2 Atanasovo-sø, 2 Srebarna-sø, 2 Nova Cherna-damme.
 
Tamarisksanger  (Acrocephalus melanopogon)
1 Nova Cherna-damme.
 
Sivsanger  (Acrocephalus schoenobaenus)
2 Nova Cherna-damme.
 
Lille rørsanger  (Acrocephalus agricola)
I alt 19 registreret i sivkanten langs kysten ved Durankulak-sø. Tidligt på morgenen og med mere stille vejr var antallet givetvis blevet meget højere. Imponerende i betragtning af at arten her er i det yderste vestlige hjørne af sin udbredelse.

Kærsanger  (Acrocephalus palustris)
2 Burgas-sø, 1 Durankulak-sø, 5 Srebarna-sø, 6 Nova Cherna-damme.

Rørsanger  (Acrocephalus scirpaceus)
En del ved kystens vådområder, men ikke så talrig som drosselrørsanger.
 
Drosselrørsanger  (Acrocephalus arundinaceus)
Almindelig ved vådområderne langs kysten og Donau.
 
Bleg gulbug  (Hippolais pallida)
I alt ca 40. Almindelig ved småkrat ved Burgas og specielt i området nord for Krumovgrad.
  
Olivensanger  (Hippolais olivetorum)
2 (1 par) i kløften ved Orjahovo.
 
Hvidskægget sanger  (Sylvia cantillans)
5 ved Studen Kladenec.
 Høgesanger  (Sylvia nisoria)
2 SV for Sunny Beach, 1 nær Bana.
 
Gærdesanger  (Sylvia curruca)
1 skov nord for Sunny Beach, 3 Srebarna-sø, 1 Nova Cherna-damme.
 
Tornsanger  (Sylvia communis)
I alt 18. De fleste i området nord for Krumovgrad.
 
Havesanger  (Sylvia borin)
2 Ropotamo-skov, 1 Pirin NP.
 
Munk  (Sylvia atricapilla)
I alt 22 fordelt på hele turen i mange typer bevoksning.
 
Skovsanger  (Phylloscopus sibilatrix)
3 i egeskoven ved Gorica.
 
Gransanger  (Phylloscopus collybita)
I alt 22 i skove på alle niveauer.

Fuglekonge  (Regulus regulus)
5 Pirin NP.
 
Rødtoppet fuglekonge  (Regulus ignicapillus)
6 Pirin NP. Den almindeligste fuglekonge på lavere niveau i nationalparken.
 
Grå fluesnapper  (Muscicapa striata)
3 Gorica-skov, 1 ved Kap kaliakra, 1 ved Etar.
 
Balkanfluesnapper  (Ficedula semitorquata)
4 + juvs. (svarende til 2 familier) i egeskoven ved Gorica.
  
Skægmejse  (Panurus biarmicus)
6 nordlige del af Atanasovo-saliner, 3 Durankulak-sø.
 
Halemejse  (Aegithalos caudatus)
2 skov nord for Sunny Beach, 1 ved Etar.

Sumpmejse  (Parus palustris)
1 Ropotamo-skov , 1 skov nord for Sunny Beach, 4 ved Etar.
 
Sørgemejse  (Parus lugubris)
1 vest for Dospat, i alt 7 ved Dolna Kula.
 
Fyrremejse  (Parus montanus)
1 skov nord for Sunny Beach, 1 Sokolski-kloster, 1 i Pirin NP.
 
Topmejse  (Parus cristatus)
I alt 4 Pirin NP.
 Sortmejse  (Parus ater)
1 ved Etar, i alt 6 Pirin NP.

Blåmejse  (Parus caeruleus)
Kun ret få registreringer, i skov og anden bevoksning.
 
Musvit  (Parus major)
Almindelig. Fundet ved alle typer bevoksning og under hele turen.
 
Spætmejse  (Sitta europaea) 
2 Ropotamo-skov, 6 Gorica-skov, ialt 10 ved Etar.

Klippespætmejse  (Sitta neumayer)
1 ved Dolna Kula, 2 ved Studen Kladenec.
 
Murløber  (Tichodroma muraria)
1 Pirin NP, 3 kløften ved Trigrad.
   
Træløber  (Certhia familiaris)
Kun én sikker: Pirin NP.
  
Korttået træløber  (Certhia brachydactyla)
1 Ropotamo-skov, 4 Gorica-skov, 2 Pirin NP.

Pungmejse  (Remiz pendulinus)
15 Srebarna-sø, 13 Nova Cherna-damme, altså flot bestand ved Donau-lokaliteterne.

Pirol  (Oriolus oriolus)
I alt 45 og dermed en karakterfugl ved smålunde og skove, dog ikke fundet i de højereliggende bjerge.

Rødrygget tornskade  (Lanius collurio)
I alt 56 under hele turen, bortset fra høje bjerge. Typisk set fra bussen i åbent landskab.
 
Rosenbrystet tornskade  (Lanius minor)
I alt 18, heraf 11 i det nordlige kystområde og 5 omkring Dolna Kula.
 
Rødhovedet tornskade  (Lanius senator)
1 Mandra-sø, 1 nær Dospat, 1 ved Studen Kladenec, 2 Krumovgrad - Burgas.
  
Masketornskade  (Lanius nubicus)
1 kløft ved Orjahovo, 2 skov ved Gojamo Krusevo.
 
Skovskade  (Garrulus glandarius)
I alt 33, fordelt på hele turen i skove og lunde.
 
Husskade  (Pica pica)
Almindelig i åbent land med bebyggelse.

Nøddekrige  (Nucifraga caryocatactes)
I alt 12 Pirin NP.
 
Alpeallike  (Pyrrhocorax graculus)
10 Pirin NP.
 
Allike  (Corvus monedula)
Almindelig ved byer og bebyggelse særligt langs kysten, og klart den talrigste af kragefuglene.
  
Råge  (Corvus frugilegus)
Registreret pletvist i den nordlige del af landet.
 
Krage  (Corvus corone)
Udbredt i landbrugsområderne, men bestemt ikke talrig.
 
Ravn  (Corvus corax)
4 ved Etar, 5 Shipka-passet, 3 Pirin NP, 5 ved Dolna Kula, 3 ved Studen Klarenec.

Stær  (Sturnus vulgaris)
Almindelig især i kystområdet, men truffet under hele turen.
  
Rosenstær  (Sturnus roseus)
Kun set fra Burgas til Durankulak, altså i kystområdet, i dagene 5-8/6. Den helt fænomenale forekomst var ca 2.000 ved Kap Kaliakra 7/6. Herudover ialt "blot" ca 330. Det er uvist om forekomsten primært var en en hurtig trækpassage, men det er påfaldende, at arten slet ikke blev truffet senere på turen. Det er andet år i træk med masseforekomst og måske den størst kendte i landet.
  
Gråspurv  (Passer domesticus)
Almindelig i landområder og ved bebyggelse.
 
Spansk spurv  (Passer hispaniolensis)
Set pletvist/almindeligt i kystområdet, fx i forbindelse med tårnfalke- og storkereder. Mere talrig: fx ca 70 ved Dolna Kula.
  
Skovspurv  (Passer montanus)
Almindelig i samme områder som gråspurv.
 
Bogfinke  (Fringilla coelebs)
Almindelig alle steder med træer og skov.
 
Gulirisk  (Serinus serinus)
Almindelig i højere bjerge. Herudover blot: 1 ved Dolna Kula.

Grønirisk  (Carduelis chloris)
Almindelig i forbindelse med bevoksning på det meste af turen.
 
Stillits  (Carduelis carduelis)
Almindelig i åbne og halvåbne områder på det meste af turen.
 
Grønsisken  (Carduelis spinus)
2 Pirin NP.
   
Tornirisk  (Carduelis cannabina)
I forskellige åbne biotoper fra kysten til over trægrænsen, men ikke specielt talrig.
 
Lille korsnæb  (Loxia curvirostra)
10 Pirin NP.
 
Karmindompap  (Carpodacus erythrinus)
1 ved Sokolski-kloster, 2-3 Velingrad. Alle d. 11/6 og alle unge hanner. Arten er ikke kendt som indvandret til landet - endnu.
 
Dompap  (Pyrrhula pyrrhula)
I alt 14 i bjergene. Heraf 5 omkring Etar og 6 Pirin NP.
 
Kernebider  (Coccothraustes coccothraustes)
I alt 24 i skov og småskov under hele turen, bortset fra de højeste bjerge. 

Gulspurv  (Emberiza citrinella)
1 vest for Mandra-sø, 1 skov nord for Sunny Beach, 2 Etaved r, 1 syd for Ardino.
  
Gærdeværling  (Emberiza cirlus)
I alt 19 i lunde ved kysten og i sydlige Rodopi-bjerge, heraf 12 i sidstnævnte område.
 
Klippeværling  (Emberiza cia)
1 ved Sokolski-kloster, 3 Pirin NP, 1 efter Ardino.
 
Hortulan  (Emberiza hortulana)
I alt 23. Alle i den sydøstligste del af landet. Både i åbne områder med spredt bevoksning og i skov som ved Gujamo Krusevo.
  
Rørspurv  (Emberiza schoeniclus)
4 i nordvestlige del af Atanasovo-saliner.

Hætteværling  (Emberiza melanocephala)
I alt ca 40. Karakterfugl i åben buskbiotop langs kysten, og fra de sydlige Rodopibjerge ud til Bursa.
  
Bomlærke  (Miliaria calandra)
Almindelig i åbent lavland og i landbrugsområder i bjergene.